אהרן+פאלק

= שלום, =

__**‍‍‍‍‍קוראים ‍‍‍‍‍**__ לי אהרן פאלק ואני רב בבית ספר "עשה חיל" באפרת. אני גם הקמתי עמותה בשם "בית המלמדים", דרכה הוצאנו לאור "משניות בשירה בתנועה ובפעלתנות" ותכניות אחרות. עכשיו אנחנו עובדים על הקמת אתר משחקים חינוכי, ערכי, תורני ומהנה, בשם "אפיקומן" (afikoman.org.il). אתם מוזמנים לבקר!



בס"ד  ** מטלת סיום קורס תקשוב לרבני בתי ספר תשע"ב ** מוגשת על ידי אהרן פאלק, ת.ז. 17565904, רח' קצנלבוגן 10 דירה 5 הר נוף, ירושלים טל' 026520427, 0522863831 א. מטרת העבודה ותיאורה ב. מקום התקשוב בעבודה ותרומתה ללמידת התלמידים ג. הצגת החומר והטכנולוגיה התיקשובית ד. סיכום
 * פרקים בעבודה **

בבית ספר "עשה חיל", אפרת, מופעלת תכנית "ושננתם לבניך". הורים מגיעים ביחד עם ילדיהם ללימוד תורני - חווייתי כחמישה פעמים בשנה. בפעילות זו אנחנו משתדלים להעצים את ההורים ולשדר להם שהם הגורם המרכזי ביותר והחיוני ביותר בהקניית ערכים לילדיהם ובעיצוב דרך חייהם. לצערנו הרב, בעידן המודרני, רבים מההורים סבורים שה"התמקצעות" העכשווית מאפשרת להם להעביר בקבלנות את חינוך ילדיהם לגורמים "מקצועיים". בתכנית "ושננתם לבניך", אנחנו משתדלים להדגיש את החשיבות של הצד הרגשי שרק ההורים יכולים לעטוף בו את ילדיהם, את השמחה הגדולה שיש בחוויה החינוכית ושאכן כל הורה מסוגל למלא פונקציה חיונית זו. במפגש המוצג בעבודה זו עוסקים בנושא "לומדים לאכול". הורים וילדים לומדים מקורות עיוניים שיוצגו פה, מתמודדים עם אתגר מעשי (עוברים מספר תחנות בהן הם מתבקשים ליישם את הנלמד), מגלים "טעויות" בחיבור על רבנים המשתתפים בארוחה (וכך מגלים הילדים מי ייבחר להיות ראש הישיבה הבא), ולבסוף, משתתפים בארוחה אשר בה הם מתבקשים ליישם את הנלמד בערב חווייתי זה. יוצג פה דף המקורות שהוכן בעזרת תוכנת השו"ת בר אילן, וכן פעילות המשך המוצעת לתכנית, המבוססת על "ויקיספייסס".
 * פרק א'- מטרת העבודה ותיאורה **

תוכנת "שו"ת בר אילן" מסייעת לי רבות להגיע למקורות מעניינים, רלבנטיים ולעיתים לא כל כך ידועים ונפוצים. היא מסייעת לי רבות בנגישות למקורות אלו, בזמינות ובניידות של המקורות. בסיכום, תוך זמן יחסית קצר ביותר, ניתן לאתר מקורות רלבנטיים, להעתיק את הקטעים הנדרשים, להדביק את הקטעים על דף העבודה וכן להמשיך בעימוד ובקישוט של הדף. לא ניתן להדגיש דיו את חשיבות דף אסטטי, ברור ומובן ביצירת האווירה הנצרכת להצלחת ערב כזה, וכן בכלל בלמידה התורנית היום. אחד הקשיים שיש בפעילות המדוברת היא תחום המעכב וההמשכיות. הודות לקורס שעברתי, גיליתי שניתן בקלות לעודד את הילדים להגיש חיבורים דרך "ויקיספייסס", שידווחו על היישום של הנלמד. פעילות כזו תסייע לילדים להיזכר ולהפנים את הנלמד במספר דרכים. עצם "פרסום" חיבור הילד באינטרנט מספק חיזוק חיובי נפלא לילד להיזכר בנלמד ולדווח על יישומו. כתיבת החיבור מחייב את הילד להיזכר בפרטים שהוא למד ומחזקת מאוד את הפנמת החוויות. במיוחד כשהילד הופך להיות "המורה", ומפרסם, לטובת אחרים, את חוויותיו, ההזדהות עם הנלמד מתחזקת מאוד. יש לציין שמשיגים את כל התועלת הרבה והרווחים שצוינו לעיל, בהשקעה מנמלית של המורה בהכנת "ויקיספייסס". מוגש פה דף המקורות לערב לימוד:
 * פרק ב':מיקום התקשוב בעבודה ותרומתה ללמידת התלמידים **

דף מקורות הערב נלמד דברים מעניינים בנוגע לאוכל ולאכילה. חכמינו גם ידעו לאכול... ובצורה הנכונה! נלמד מהם... ואם נצליח, נזכה במטעמים, נכין אותם, ונזכה לקיים "טעמו וראו כי טוב ה'!

** מדוע אוכלים??? **  א. כותב "רבנו עובדיה מברטנורא" על המשנה "וכל מעשיך יהיו לשם שמים..." (אבות ב', י"ב) " ... אף בשעה שאתה עוסק באכילה ושתיה... – לא תתכוון להנאות גופך, אלא שתהיה בריא לעשות רצון קונך (=ה')" ורבנו יונה (שם) מוסיף "האכילה הגסה גורמת רעה לעצמו... שרוב חלאים (מחלות)... הם מסיבת ריבוי המאכלים.." ב.  רבי שמעון אומר שלשה שאכלו על שלחן אחד ולא אמרו עליו דברי תורה כאילו אכלו מזבחי מתים...אבל שלשה שאכלו על שלחן אחד ואמרו עליו דברי תורה כאילו אכלו משלחנו של מקום (של ה') ברוך הוא, שנאמר (יחזקאל מ"א) "וידבר אלי זה השלחן אשר לפני ה'": (משנה מסכת אבות פרק ג משנה ג)
 * כיצד הסעודה הופכת לחווייה של תורה? **

ג. אמר רבי יוחנן: אין מסיחין בסעודה, שמא יקדים קנה לושט ויבא לידי סכנה. (תלמוד בבלי מסכת תענית דף ה עמוד ב) ד. ואפילו מי שנתעטש בסעודה, אסור לומר לו "אסותא" (=לבריאות) (שו"ע או"ח ק"ע, א')
 * זהירות!!! **

ה. אין מסתכלין בפני האוכל ולא במנתו שלא לביישו (שו"ע שם ד') ו.  לא יאכל אדם פרוסה כביצה (שו"ע שם ז') (= אסור לקחת נגישה גדולה ולאכול הרבה בבת אחת) ז. לא ישתה כוסו בבת אחת ואם שתה הרי זה גרגרן (אסור לשתות הרבה בבת אחת, ויש בזה גסות וחוסר נימוס) (שו"ע שם ח') ח.  ולא יאכל דרך רעבתנות (בצורה חטופה, ללא נימוס(. (רמ"א שם, סעיף ט') ט. לא ישוך פרוסה ויניחנה על גבי השולחן (במקום ציבורי) (שו"ע, שם י') ומוסיף שם המשנה ברורה: "מפני שנמאסה לבריות"
 * נימוסים!! **



י. ואמר רב חסדא: האי מאן דאפשר ליה למיכל נהמא דשערי ואכל דחיטי - קעבר משום בל תשחית. (מי שמסוגל לאכול פת שעורים, הפחות יקר, ואוכל פת חיטים היקר, עובר על איסור "בל תשחית". ובודאי שעוברים על "בל תשחית כשזורקים אוכל "סתם".) תלמוד בבלי מסכת שבת דף קמ עמוד ב
 * בל תשחית!!! **

כ. שנים שיושבין על (=ליד) השולחן, הגדול (ההורה או החכם) פושט ידו תחילה. והשולח ידו בפני מי שגדול ממנו הרי זה גרגרן (שולחן ערוך ק"ע, י"ב)
 * כבוד למכובד!!! **

עכשיו שחווינו את ערב ושננתם "יודעים לאכול" אתם מוזמנים לשלוח חיבורים על חוויות אכילה לדף האינטרנט המיוחד לכך. להלן הלינק: http://rabbanim.wikispaces.com/%D7%99%D7%95%D7%93%D7%A2%D7%99%D7%9D+%D7%9C%D7%90%D7%9B%D7%95%D7%9C

כיצד פותחים את השערים? צפו בסרטון אחרי שתחשבו על השאלות הללו: 1. האם תמיד פותחים את השערים על ידי שימוש בטכנולוגיה? 2. כיצד הסרטון מציע "לפתוח את השערים"? אחרי הצפייה בסרטון התיחסו לשאלות הרשומות מטה וכתבו הערותיכם באזור השיחה המצורפת.

media type="youtube" key="W_r27mrH1MU?rel=0" height="480" width="640"

לדיון אחרי הצפייה: 1. מה מהסרטון אמיתי ואפשרי? 2. אם הדברים מדומים ולא אמיתיים, מה המסר שהסרטון מבקש להעביר?